Margaritis, E., & Kang, J. (2017). Soundscape mapping in environmental noise management and urban planning: Case studies in two UK cities. Noise Mapping, 4, 87–103
National Trust (2017) Places that Make Us—Research Report; National Trust: Swindon, UK.
Olsen, K. (1999). Reiser til fortiden. I: J. K. S. Jacobsen & A. Viken (red.) Turisme: Stedet i en bevegelig verden. Oslo: Universitetsforlaget.
Olsson, K. (1997). Kultur som strategi i lokalt och regionalt utvecklingsarbete. NUTEK 1997:25. Stockholm: Närings- och teknikutvecklingsverket.
Østfold fylkeskommune. (2010). Kulturminneplan med handlingsprogram
Patton, M. Q. (2002). “Qualitative interviewing”. Qualitative research and evaluation methods. Sage, Newbury Park
Pedersen, S. O. & Morgen, M. A. (red.) (2018). Screening af kulturmiljøer: Metodevejledning. Aarhus: Arkitektskolen Aarhus.
Post, H. C. (2016). Hvor bor lykken i dag? Kultur og klasse, 44(121), 187–204.
Proshanky, H. M., Fabian, A., Kaminoff, F., & Kaminoff, R. (1983). Place-identity: Physical world socialisation of the self. Journal of Environmental Psychology, 3, 57–83.
RA. (2015a). Deler av Skudeneshavn – kulturmiljøfredning – forslag til fredning – offentlig ettersyn – lokal høring. Riksantikvaren
RA. (2015b). Forslag til forvaltningsplan for Skudeneshavn. Riksantikvaren
RA. (2017). Evaluering av kulturmiljøer. Rapport 2017. Riksantikvaren
RA. (2018a). Faktaark. Skudeneshavn kulturmiljøfredning. Riksantikvaren
RA. (2019). Forvaltningsplan for Skudeneshavn. Riksantikvaren
RA. (2020). Søragadå 61 – 57/37 – 39 – klage over avslag på dispensasjon for oppføring av vindehus – Rogaland fylkeskommunes vedtak opprettholdes. Riksantikvaren
RA. (2022). Skudeneshavn kulturmiljø – Avgjørelse av klage på avslag på søknad om dispensasjon for rehabilitering av våningshus. Riksantikvaren
Ram, Y., Björk, P., & Weidenfeld, A. (2016). Authenticity and place attachment of major visitor attractions. Tourism Management, 52, 110–122.
Riesto, S., & Tietjen, A. (2016). Doing heritage together: New heritage frontiers in collaborative planning. I: T. S. Guttormsen & G. Swensen (red.) Heritage, democracy and the public: Nordic approaches (pp. 159–174). London: Routledge.
Rosenzweig, R., & Thelen, D. (1998). The presence of the past: Popular uses of history in American life. New York: Columbia University Press.
Røyneberg, S. (2021). Development of shore power for cruise ships: Case study of the port of Stavanger, Norway. Masteroppgave, Universitetet i Stavanger.
Rubenowitz, S., & Rubenowitz, U. (1990). Kultur som attraktion: Vilken roll spelar kulturen för valet av bostadsort. ERU-rapport 65. Stockholm: Regeringskansliets offsetcentral.
Sarpsborg kommune. (2022). Sarpsborg kulturminneplan, kommunedelplan for kulturminner, kulturmiljøer og kulturlandskap 2022-2034. Vedtatt av bystyret 19.05.2022
Sarpsborg kommune. (udatert). Sarpsborg Samfunnfsplan 2018-2030. Sammen skaper vi Sarpsborg
Scannell, L., & Gifford, R. (2017). Place attachment enhances psychological need satisfaction. Environment and Behavior, 49(4), 359–389.
Scopelliti, M., Carrus, G., & Bonaiuto, M. (2019). Is it really nature that restores people? A comparison with historical sites with high restorative potential. Frontiers in Psychology, 9, 2742.
Seamon D. (1979). A geography of the lifeworld: Movement, rest, and encounter. New York: St Martin's Press.
Sepe, M. (2013a). Places and perceptions in contemporary city. Urban Design International, 18, 111–113.
Sepe, M. (2013b). Place and planning in the city: Mapping place identity. London: Routledge.
Silberberg, T. (1995). Cultural tourism and business opportunities for museums and heritage sites. Tourism Management, 16, 361–365.
Silva, L. (2014). The two opposing impacts of heritage making on local communities: Residents’ perceptions. International Journal of Heritage Studies, 20, 616–633.
Skogheim, R., & Dietze-Schirdewahn, A. (2019). Hvorfor skaper hensynssoner debatt? Eksempler fra Austrått. Plan, 51(2), 14–17.
Skogheim, R., & Vestby, G. M. (2010). Kulturarv og stedsidentitet: Kulturarvens betydning for identitetsbygging, profilering og næringsutvikling. NIBR-rapport 2010:14. Oslo: NIBR.
Skogheim, R., Simon, V. K., Gao, L., & Dietze-Schirdewahn, A. (2018). Place identity with a historic landscape: An interview-based case study of local residents’ relationship with the Austrått landscape in Norway. Heritage & Society, 11(1), 1–18.
Sletvold, O. (1999). Destinasjonsutvikling: Stedsendring i turismens navn. I: J. K. S. Jacobsen & A. Viken (red.) Turisme: Stedet i en bevegelig verden. Oslo: Universitetsforlaget.
St.Meld. 16 (2018-2019) Nye mål i kulturmiljøpolitikken- Engasjement, bærekraft og mangfold
Strøm, E. E. B. (2019). «Dette her – det er min oppvekst!»: En studie om kulturminners betydning for stedstilhørighet og identitet hos innbyggerne i Eidsberg. Mastergradsavhandling. Notodden: Fakultet for Humaniora, idretts- og utdanningsvitenskap, Universitetet i Sørøst-Norge.
Tangen, M., Fjeld, T. og Klavestad, L. (2021). Antallet helleristningsfelt i Østfold doblet. I Primitive Tider, 2021 23. årgang
Tunbridge, J. E., & Ashworth, G. J. (1996). Dissonant heritage: The management of the past as a resource in conflict. Chichester: Wiley.
U4SSC. (2020). Verification Report. Karmøy, Norway. United 4 Smart Sustainable Cities. Geneva: September 2020
Ulrich, R. S., Simons, R. F., Losito, B. D., Fiorito, E., Miles, M. A., & Zelson M. (1991). Stress recovery during exposure to natural and urban environments. Journal of Environmental Psychology, 11, 201–230.