5.6.7. Tilgange og metoder: Fra materiel kulturarv til social trivsel
5.6.7.1 Fra bomuldsfabrik til kreativt centrum for iværksættere og borgerdrevne interessefællesskaber
Spinderihallerne er lykkedes med at skabe et kreativt udviklingsmiljø, der går på tværs af iværksætteri, kunst, kommunalt arbejde og interessedrevne fællesskaber. Følgende metoder og greb, har bidraget til Spinderihallernes resultater med at skabe alsidige sociale, både professionelle og interessedrevne aktiviteter, der tiltrækker både børn og voksne, og gør byen mere attraktiv for iværksættere, kunstnere og desuden tiltrækker et særligt expat-miljø:
1. Spinderihallerne som kommunalt flagskib
Spinderihallerne italesættes og benyttes som et ”kommunalt flagskib”. Stedet bruges af kommunalpolitikere og -medarbejdere til at skabe opmærksomhed om byen, blandt andet ved at afholde mange aktiviteter i erhvervslivet på stedet. Derudover gør man en stor indsats for at tiltrække iværksættere og kunstnere i de 4-årige lejekontrakter, med håbet om at de, når lejeperioden slutter, forbliver i området med deres virksomheder. At hallerne bruges i erhvervslivet og blandt kommunale medarbejdere, er også et led i at udbrede kendskabet udover de kreative miljøer, og et forsøg på at forankre stedet hos byens beboere.
Den alsidige brug af stedet gør også, at mange i Vejle og omegn har en oplevelse med stedet, enten fordi man har haft et møde; været til udstilling; har et barn, der har været der med sin institution; eller eksempelvis har været til fællesspisning. Mund-til-mund effekten fremhæves også som en måde hvorpå, man typisk vil høre om Spinderihallerne.
Tilgangens fordele: Udbredning af kendskab og opmærksomhed omkring Spinderihallerne i forskellige professionelle miljøer og i offentligheden. Derudover medvirker dette til kontinuerlig aktivitet og brug af området.
Tilgangens opmærksomhedspunkter: For at bevare den sociale trivsel, er det vigtigt at eksempelvis erhvervslivets aktiviteter ikke finder sted på bekostning af lokalbefolkningens brug af området. Idet aktiviteterne er delvist kommunalt finansierede, medfører det også en oplevet ufleksibilitet i forbindelse med, at man ikke må lave konkurrenceforvridende aktiviteter.
2. Stærkt samarbejde med skoler og institutioner
Spinderihallerne har etableret forløb med både folkeskoler og kulturskoler, heriblandt et forløb med innovation og entreprenørskab, med fokus på at introducere kreativ tænkning og iværksætteri allerede i folkeskolen. Derudover kan folkeskoler bruge Spinderihallernes værksted, FabLab, hvor børn kan inspireres til at eksperimentere og prøve nye teknologier af. Spinderihallerne benyttes desuden af institutioner i forbindelse med teaterstykker, udstillinger på museet og andre aktiviteter.
Tilgangens fordele: Børn og unge lærer både om kulturarv og trænes i kreative måder at tænke, lege og lære på.
Tilgangens opmærksomhedspunkter: Er ønsket at ramme denne gruppe yderligere, kan der med fordel sættes flere ressourcer af til at gøre området tilgængelig for børn udover institutionelle besøg.
3. Fokus på at være attraktive for en alsidig målgruppe
At området ikke er byfornyet medfører, at der ikke er sket samme gentrificeringsproces som mange byer oplever i forbindelse med udviklingsinitiativer. Balancegangen, i form af at skabe udvikling i Vestbyen uden at presse boligpriserne i vejret, har også ført til politisk berøringsangst, mener Kristian, der forsker i området: ”Man har været i tvivl om, hvad man skulle gøre og hvad man ville med området. Det ville hurtigt kunne blive et fedt istandsat miljø, men man ville fortsat prioritere, at have plads til at de unge og andre med små penge, kan bo der.” Han forklarer at kulturmiljø og kulturarv er vanskeligt at arbejde med, måske især når der er tale om et industrielt miljø fremfor nogle ”gamle fredede områder” – Man ved, at man har kvaliteter i den råhed der forbindes med området, men der kan være mange måder at bruge det på. Sådanne tvetydigheder har skabt en berøringsangst og tøven fra politisk side, og balancegangen med at udvikle og bevare har derfor ikke været ligetil, forklarer Kristian. Der har dog været en bevidsthed om at ville undgå gentrificering, hvorfor miljøet og lokalområdet fortsat er præget af diversitet og mangfoldighed, hvilket både brugere af Spinderihallerne og områdets beboere er glade for.
Tilgangens fordele: At der er kommunalt og politisk fokus på adgang til en bred gruppe af brugere i Spinderihallerne. At der i Vestbyen fortsat skal være plads til billige boliger gør, at den særlige stemning, der beskrives som værende i området, bevares, og at der er plads til flere forskellige mennesker.
Tilgangens opmærksomhedspunkter: At brugen af kulturarven i området skal målrettes alle – hvis fokus i høj grad er målrettet erhvervsliv, kreative erhverv og iværksættere, kan stedet opleves som elitært, hvilket kan holde nogle mennesker væk.
4. Aktivt valg om at sætte rammer til rådighed, uden at facilitere aktiviteter
Spinderihallerne har en særlig måde at arbejde med fællesskaber på: ”Den måde vi arbejder med fællesskaber på, er nok vores signatur for den måde vi arbejder med lokalsamfundet på”, forklarer Camilla, der arbejder med innovation i Vejle Kommune. ”Fordi Spinderihallerne er kommunalt drevede, har folk en tendens til at tænke foreningsstruktur og bureaukrati, der handler om at skrive noget på et papir og så søge penge, finde kontaktpersoner og holde møder. Det er dog bevidst ikke den måde, vi arbejder med fællesskaber på”, siger hun. I stedet er ideologien, at man er interesseret i menneskerne og deres passioner frem for systemerne. Derfor faciliterer Spinderihallerne rammerne hvori interessedrevne fællesskaber kan mødes, men der er ikke personale til rådighed til at styre aktiviteterne, eller privat lokaleleje. Dermed fordrer man borgerdrevne aktiviteter, som er tilgængelige for interesserede borgere, men styret af borgernes egne initiativer frem for noget kommunalt defineret. Der gives i denne forbindelse plads til, at aktiviteter og projekter kan både vokse eller stilne hen, med forventningen om at kunne bidrage til at åbne yderligere op for det kreative rum, blandt især lokalbefolkningen.
Tilgangens fordele: Denne strategi opfordrer til initiativ og engagement blandt borgere og sikrer, at fællesskabsaktiviteterne tiltrækker engagerede og passionerede mennesker.
Tilgangens opmærksomhedspunkter: Det stiller krav til borgerne, at fællesskaberne er 100 % drevet af dem selv. En konsekvens heraf er, at aktiviteterne kan dø ud i perioder med mindre engagement. Skal der planlægges og lægges meget i deltagelse, kræver det mange ressourcer, som ikke alle borgere har.
5. Bygningsrenovering der forbindes med autenticitet, men samtidig kreativ nytænkning
Spinderihallerne har overgået en transformation fra bomuldsspinderi til kreativt og entreprenant miljø. De æstetiske valg, der er truffet i forbindelse med renoveringen, trækker tråde i begge retninger, på en måde der beskrives som ”autentisk”, og dermed resonerer for byens borgere, fordi renoveringen er tro mod både fortiden og nutiden. Det industrielle kreative miljø findes ikke andre steder i nærheden. Det er derfor med til at tiltrække den brede gruppe af borgere, der bruger området, herunder også et internationalt klientel, i form af expats og deres familier, som flytter til området grundet arbejde, og oplever en genkendelig ”storbyfornemmelse”. Det autentiske opfattes af brugerne og medarbejderne som en form for respekt for historien og bygningen; folk er glade for, at der er sket noget nyt med fabrikken, forklarer Emma og Merete. ”Det var det der skulle ske – en ny version af fabrikken.”
Tilgangens fordele: En oplevelse af at være en del af en kollektiv historie og at de fysiske rammer ”giver mening” og opleves som autentiske.
Tilgangens opmærksomhedspunkter: Bevarelsen af historien og kulturarven skal spille sammen med den aktuelle levede hverdag i området. Succesen og tiltrækningskræften af forskellige borgere ligger i en balancegang mellem respektfuld inddragelse af bygningens historie og en ny moderne kontekst, der skaber gode rammer for de aktiviteter borgere laver på stedet.