Resultat och effekter
125 000 personer har deltagit i projektets olika insatser. Antalet deltagare är en dubblering av projektets mål om 58 876 deltagare. Av deltagare har cirka 30 procent varit i anställning och 3 procent i utbildning efter avslutad insats, vilket var fler än målsättningen om 5,4 procent i anställning och 1,2 procent i utbildning.
Projektet utvärderades även utifrån ett hållbarhetsperspektiv via målet om att 33 procent av projektmedlen ska bidra till en koldioxidsnålekonomi. Kickstart React-EU redovisar att drygt 886 miljoner (49,7 procent) har koppling till kompetenser inom projektets insatser för den gröna och digitala omställningen. Kopplingen till kompetenser skedde genom den kartläggning av ESCO:s gröna respektive digitala kompetenser mot kompetensbegrepp i AF:s taxonomi. Genom kartläggningen har även en grund för framtida styrkande av utbildningar inom dessa områden skapats.
Projektledaren anser att Kickstart har varit mycket framgångsrikt. Flexibilitet och agil hantering betonades som nyckelfaktorer, särskilt med tanke på osäkerheten under pandemin.
Lärdomarna från projektet inkluderar vikten av flexibilitet, tydlig koppling till ordinarie verksamhet och en blandning av kompetenser i projektgruppen. Projektledaren betonar att detta arbetssätt kan spridas och beaktas i framtida initiativ för att hantera snabba förändringar på arbetsmarknaden som sker vid exempelvis oväntade samhällsförändringar och andra typer av omställningsprocesser. Projektet har också möjliggjort förbättringar inom AF:s digitalisering, inklusive nya lösningar för enklare hantering och automatisk identifiering av målgrupper.
Färöarna: Aliútbúgvingin
Bakgrund och behov
Under de senaste 10–15 åren har vattenbrukssektorn på Färöarna vuxit mycket. En konsekvens av att företagen i branschen har vuxit är att kompetensförsörjningsfrågan har blivit mer aktuell. Detta både i termer av att det behövs mer arbetskraft och att branschen behöver nya kompetenser. I takt med att vattenbruksnäringen har blivit mer tekniskt avancerad att jobba inom har behovet av utbildning tilltagit. Till detta har också mer omfattande krav på hållbarhet och djurhållning blivit branschstandard vilket också kräver ny kompetens.
Målet med lärlingsprogrammet inom vattenbruk är, för företagens del, att kunna vidareutbilda sin personal för att kunna fortsätta att vara konkurrenskraftiga när vattenbruksmarknaden växer och förändras. Utöver företagens mål med utbildningen vill skolan också att studenterna ska få med sig en teoretisk grundutbildning, utöver den praktiska delen av utbildningen. Målet med lärlingsprogrammet är inte explicit att främja grön omställning eller digitalisering. Däremot är framför allt olika perspektiv på den gröna omställningen en integrerad del av utbildningen. Hållbarhetsperspektivet är exempelvis ett återkommande inslag.
Målgruppen för insatsen är anställda på de tre största företagen inom vattenbruk på Färöarna. Det är företagen som tillhandahåller studenter till programmet. Sammanfattningsvis är företagen med och utformar hur utbildningen ska genomföras tillsammans med skolan för att sedan samarbeta med skolan under studieperioden. Detta gör att utbildningarna delvis kan utformas efter företagens behov. Utbildningen varvar teoretiska moment som genomförs i skolan med praktiska moment som genomförs hos företagen.
Resultat och effekter
Eftersom utbildningen är så pass ny (2 år i sin nuvarande utformning) har ännu inga studenter tagit examen. De utvärderingar som skolan har gjort, som baserat på den första delen av utbildningen, indikerar att studenterna är nöjda med utbildningen men möjligen inte hade förväntat sig relativt höga teoretiska nivån. På längre sikt förväntas insatsen leda till en yngre och bättre utbildad personal inom vattenbrukssektorn. Vidare hoppas man kunna bidra till den gröna omställningen på Färöarna.
Hittills har skolan kunnat rekrytera högutbildad personal från vattenbruksbranschen och från forskningsinstitut som lärare på kurser. Framåt förväntas skolan få svårt att rekrytera personer med likvärdig utbildningsnivå och erfarenhet vilket gör att utbildningen kan behöva anpassas utifrån vilken personal som undervisar på programmet. En annan utmaning framåt för programmet kommer att vara hur pass flexibel utbildningen ska vara i termer av möjlighet att jobba deltid samtidigt som man studerar. Företagen vill att personalen ska kunna jobba extra under utbildningen medan skolan vill att studenterna ska prioritera den teoretiska delen av utbildningen när de är i skolan. Ett annat mål med utbildningen, på sikt, är att även kunna vidareutbilda arbetskraft som redan jobbat en längre tid inom vattenbrukssektorn.
En förutsättning för att kunna genomföra insatsen har varit en väldigt nära dialog med branschens få företag vilket kan vara utmanande i andra, större, sektorer eller i andra nordiska länder där arbetsmarknaden är större och involverar fler aktörer.
Grönland: FishTech
Bakgrund och behov
FishTech-utbildningen, förvaltad av Inuili Food College Greenland, initierades för att adressera utmaningarna inom fiskeindustrin i Grönland. FishTech är resultatet av ett samarbete mellan olika aktörer, inklusive Inuili Food College Greenland, den grönländska regeringen, näringslivet och fackföreningar som SIK. Utbildningen upprättades för cirka två år sedan som en respons på kompetensgap och behovet av att formalisera kompetenser inom processindustrin. Den grönländska fiskeindustrin, som representerar cirka 50% av Grönlands BNP, hade behov av att modernisera och ge sina arbetstagare en officiell erkännande av deras kompetenser.
FishTech skapades för att möta dessa utmaningar och erbjuda både unga och erfarna arbetstagare möjligheten att förvärva kompetenser som är relevanta för den moderna fiskeindustrin. Utbildningen sträcker sig över två år och kombinerar teoretisk undervisning med praktik för att säkerställa att eleverna utvecklar de nödvändiga färdigheterna för att framgångsrikt arbeta inom branschen.
Målgruppen är bred och inkluderar unga individer med intresse för industrin och erfarna arbetstagare inom fiskeindustrin. För att få tillträde till utbildningen krävs att man har avslutat grundskolan i Grönland eller Danmark med godkända betyg i grönländska och matematik. Praktikplats krävs också i de flesta fall.
Resultat och effekter
Eftersom FishTech är relativt ny finns begränsad dokumentation om specifika resultat och effekter. De första studenterna har nyligen slutfört programmet, och det noterades en hög fasthållningsgrad bland dem. Trots bristen på detaljerade resultat indikerar detta att eleverna är intresserade av att fortsätta sin karriär inom fiskeindustrin. Framtida uppföljning och utvärdering kommer att ge mer insikt i programmet, inklusive dess påverkan på elevernas anställbarhet och fiskeindustrins utveckling.
FishTech upplevs vara en passande insats för att möta specifika behov inom fiskeindustrin i Grönland. Dess framgång kan bero på förmågan att behålla elevernas intresse och engagemang, samtidigt som det fortsätter att anpassa sig till branschens förändrade krav. Modellen kan vara replikerbar i andra nordiska länder med liknande utmaningar inom processindustrin, men anpassningar kan behövas för att passa lokala förhållanden och behov.
Åland: Grit:lab
Bakgrund och behov
Utmaningen som föranledde insatsen var den betydande bristen på personer med digital kompetens, särskilt inom tech- och IT-branschen på Åland. Målet med Grit:lab var att adressera detta kompetensgap och samtidigt främja nätverk och rekrytering mellan deltagare och företag. Insatsens mål var att skapa en pool av kvalificerade individer för att möta behoven inom Ålands tech-kluster. Målet var inte enbart anställning utan också att attrahera nyinflyttning och stödja skapandet av nya start-ups.
Målgruppen för insatsen var öppen för alla över 18 år som var intresserade av att lära sig programmera och lösa problem. Det fanns ingen specifik yrkes- eller utbildningsbakgrundskrav. Målgruppen bestod av självdrivna och initiativrika individer från olika yrkesbakgrunder.
Insatsen genomfördes genom ett samarbete mellan Landskapsregeringen, Ålands penningautomatförening (Paf) och Ålands yrkesgymnasium. Utbildningen var lärarledd och genomfördes plattformsbaserat, projektorienterat och i studentgrupper. Paf hade två heltidsanställda för att hantera kommunikationen med Ålands yrkesgymnasium. Även företag var aktiva inom ramen för insatsen. Företagen var aktiva i att arrangera evenemang och bidra med mentorskap, men inte i den direkta undervisningen. Kursinnehållet formades inte direkt av partnerföretagen, men utbildningen anpassades efter de kunskaper som företagen ansåg vara viktiga. Finansieringen skedde genom Paf-medel, där överskottet från Paf gick tillbaka till samhället.
Resultat och effekter
Eftersom den första kullen studenter inte hade slutfört utbildningen, går det inte än att uttala sig om konkreta resultat. Många deltagande hade dock fått sommarjobb och praktik under utbildningstiden, och deltagarna hade positiva reflektioner i sina återrapporteringar under utbildningens gång. Resultaten förväntas på längre sikt inkludera ökad kännedom om Åland som en plats för tech-professionals, bibehållen arbetskraft på Åland och förhoppningar om nya start-ups.
Under utbildningens gång har vissa utmaningar uppkommit, inkluderade samhällsrelaterade hinder för studenterna, som boende och visum, vilket löstes i samverkan med relevanta organisationer på Åland.
Målgruppen hade en övervägande positiv upplevelse av utbildningen, även om den var intensiv och utmanande. Det fanns vissa avhopp, men dessa var individuella och inte kopplade till utbildningens innehåll. Intressenterna såg positivt på utbildningen, men en kandidatuppsats som undersökte Grit:lab indikerade att vissa företagspartners vara mer avvaktande om insatsens framgång. Vissa uttryckte osäkerhet om nivån på deltagarnas kunskaper och behovet av seniora utvecklare i stället för juniora.
Lärdomarna inkluderade behovet av lokalt samarbete för att underlätta för deltagarna, exempelvis genom att lösa boendeproblem. Samarbete med relevanta organisationer möjliggjorde även språkutbildning i svenska efter deltagarnas önskemål.