Detta kapitel ger en översikt av de aktuella förhållandena gällande utbildning, arbetsmarknad och gränsöverskridande samarbete i de nordiska länderna. I kapitlet delger vi vår övergripande analys gällande de utmaningar och möjligheter som de nordiska länderna står inför i ljuset av grön omställning och digital transformation.
Studien visar att framtida kompetensbehov i de nordiska länderna kommer påverkas av grön omställning, hållbar produktion, digital transformation och teknisk utveckling. Dessa faktorer skapar en komplex bild av kompetensbehoven på arbetsmarknaden, där osäkerhet kring vad som faktiskt kommer ske råder i många av länderna. Att utveckla flexibla och anpassningsbara strategier för kompetensutveckling och livslångt lärande är därmed avgörande för att möta de snabbrörliga behoven på arbetsmarknaden.
I korthet ser vi att livslångt lärande i de nordiska länderna är högt prioriterat, och att system för livslångt lärande finns på plats. Alla nordiska länder har policyåtgärder och incitamentsskapande verktyg för att främja utbildning genom hela livet. Trots detta noterar vi att det finns vissa ojämlikheter i deltagandet i livslångt lärande, där personer med högre utbildning och tjänstemannaroller tenderar att delta i högre grad. Arbetsgivare har en central roll i att främja livslångt lärande, men graden av ansvar varierar mellan de nordiska länderna. Strukturella hinder, särskilt i gränsregioner, utgör en utmaning för att främja livslångt lärande på ett mer inkluderande sätt.
Vår analys visar att gränsöverskridande samarbete kan underlätta de kompetensutmaningar som länderna står inför. Samtidigt kan grön omställning och digitalisering öka incitament för gränsöverskridande samarbete. Studien visar också att grön omställning och digitalisering kan fungera som en slags katalysator för en gränsöverskridande arbetsmarknad genom att främja samarbete och samverkan inom utbildning och innovation. Dessutom kan gränsöverskridande samarbete göra de nordiska länderna bättre rustade för att möta de utmaningar och möjligheter som dessa förändringar innebär för arbetskraften och ekonomin.
2.1 Framtida kompetensbehov påverkas i olika grad av pågående samhällsomställningar
Förändringar i samhället, som teknologisk utveckling och demografiska förändringar, påverkar arbetsmarknaden. Därmed behövs anpassningar och strategier för att hantera förändringarna som uppstår. Vår studie visar på att länderna i Norden står inför liknande samhällsförändringar, såsom en åldrande befolkning och behovet av att anpassa samhället efter tekniska framsteg och klimatförändringar. Samtidigt finns det unika faktorer i länderna som också påverkar respektive lands utveckling. Denna studie fokuserar särskilt på förändringar till följd av digitalisering och grön omställning.
Vår analys visar att de nordiska länderna har störst behov av arbetskraft inom liknande områden fram till och med 2035, där ett antal yrkeskategorier är tydligt knutna till de förväntade samhällsförändringarna. Exempelvis förväntas kompetensbehoven inom vård och omsorg öka i alla länder vilket delvis kan knytas till de demografiska förändringarna som samtliga länder står inför. För det andra finns yrken representerade som kan tolkas som särskilt relevanta för digitaliseringen, exempelvis ICT-yrken, där behovet förväntas öka i samtliga länder. Samtidigt finns det stora svårigheter förknippade med att utläsa mer specifika kompetensbehov med anknytning till grön omställning.
2.1.1 Den gröna omställningen kommer påverka kompetensbehoven i Norden på olika sätt
Vår studie visar att grön omställning är behovsdrivet, där samhällen behöver minska miljö- och klimatpåverkan för att säkra en långsiktig hållbarhet. Omställningsprocesserna har en direkt påverkan på vilka kompetenser som arbetsmarknaden efterfrågar. Omställningen innebär omvandling av samhällssystem som är beroende av miljömässigt ohållbara metoder. Omvandlingen kan i sin tur innebär att branscher försvinner och ersätts av nya. I och med att omställningen innebär omvandling av branscher som är utsläppsintensiva, ser vi även att den gröna omställningen kommer att se olika ut beroende på branschtyp och ländernas olika kontexter. Detta eftersom de branscher som är mest utsläppsintensiva skiljer sig åt mellan de nordiska länderna. Det innebär att de nordiska länderna kommer att ha olika behov när det gäller kompetensförsörjningen.
Branscher som kommer påverkas i högre grad är exempelvis energiproduktionsindustrin i Finland och oljeindustrin i Norge. Det innebär att anställda i dessa branscher riskerar att förlora sina jobb, vilket i sin tur betyder att anställda kan behöva ersätta nuvarande kompetens med ny kompetens för att fortsätta vara konkurrenskraftiga på framtidens arbetsmarknad. För att möjliggöra för personer att införskaffa sig ny kompetens och möta arbetsmarknadsförändringar visar vår studie att det behövs anpassningar och strategier initierade av samhällsfunktioner.
En annan viktig aspekt av den gröna omställningen handlar om klimatförändringarna. Klimatförändringar påverkar redan och kommer i allt högre grad påverka viktiga näringar i Norden, inte minst näringar som är baseras på naturresurser. Ökad risk för stormar, kraftig nederbörd och försämrade ekosystemstjänster är några av de faktorer som har inverkan på dessa näringar. Vi noterar att även om klimatförändringar kommer ha stor inverkan på hela Norden, är konsekvenserna särskilt påtagliga för Grönland och Färöarna. Grönlands och Färöarnas ekonomier är tydlig centrerade kring maritima näringar, som exempelvis vattenbruk, vilket är en av de näringar som är särskilt sårbara vid klimatförändringar. Eftersom Grönland och Färöarnas ekonomier är beroende av att deras maritima näringar är konkurrenskraftiga innebär det att deras ekonomi är särskilt sårbara inför pågående och stundande klimatförändringar.
2.1.2 De nordiska länderna har kommit olika långt i processen att veta vilka typer av kompetenser som kommer att behövas framöver
I skrivande stund (2023) har de nordiska länderna olika förutsättningar att underlätta för utsatta grupper att möta den arbetsmarknadsförändring som grön omställning innebär. Studien visar att förutsättningarna bland annat grundar sig i förmågan att kunna identifiera vilka kompetenser som kommer efterfrågas. Vissa nordiska länder har exempelvis utvecklat och implementerat analys- och mätverktyg för detta syfte och ligger i framkant när det gäller att prognostisera kompetensbehov medan andra länders analys och mätverktyg i nuläget håller på att utvecklas. Exempelvis har Svenska Statistikmyndigheten tagit fram regionala utbildnings- och arbetsmarknadsprognoser fram till och med 2035 för Sveriges samtliga 21 regioner.
Det finns även stor osäkerhet i Norge, Finland, Sverige och Danmark gällande exakt vilka kompetensbehov som faktiskt kommer efterfrågas i framtiden. Även om målbilden för omställningsprocesserna är tydliga, är osäkerheten större gällande hur länderna ska nå målbilden. Osäkerheten ligger i att framtida kompetensbehov skiftar beroende på vägval i omställningsprocessen. De vägval som görs beror i sin tur till stor del på vilken typ av politik som styr landet. För att kunna möta de föränderliga kompetensbehoven har länderna utvecklat och implementerat nära dialog mellan utbildningsväsendet och arbetsmarknaden, utvecklat färdplaner för hur grön omställning bör ske och utvecklat prognostiseringsverktyg för kompetensbehov på olika långt sikt.
I kontrast till Norge, Finland, Sverige och Danmark har Island inte utvecklat några verktyg eller strategiskt planerat för omställningen. Vår studie visar att kompetensbehoven, särskilt i förhållande till den gröna omställningen, inte anses vara särskilt stora eftersom Island redan ser sig själva som gröna. Detta kan bero på att den isländska ekonomin i stor utsträckning redan baseras på förnybar energi, vilket tydligt bidrar till upplevelsen att Island inte behöver göra en lika stor omställning som i de andra nordiska länderna.
2.1.3 Digitalisering är en horisontell omställning och avgörande nyckelkompetens som kommer att påverka hela arbetsmarknaden
Digitalisering drivs i hög grad av målen att öka konkurrenskraften och förbättra informationsflöden. Målen om ökad konkurrenskraft och förbättrade informationsflöden innebär ökad effektivitet, ökad tillgänglighet av information och ökade möjligheter till automatisering, oavsett bransch. Vår studie visar att digitalisering kommer att innebära en omvandling som påverkar samtliga branscher och därmed hela arbetsmarknaden, vilket står i kontrast till grön omställning som i första hand påverkar vissa branscher.
Utöver att digitalisering inte är branschspecifikt visar vår studie att den påverkar alla individer. Utöver den digitaliseringskompetens som krävs för yrkesroller så är de nordiska samhällena i hög grad uppbyggda på förståelse av digitala verktyg. Det innebär att det krävs förståelse och kompetensutveckling oavsett individers yrkesroll och ålder. Vi noterar även att digitalisering ofta, med vissa undantag, är en kontinuerlig process vars kompetensbehovspåverkan ändras över tid i takt med att tekniken utvecklas. Det innebär att digitalisering inte bara innebär horisontell omställning utan även bör ses som en nyckelkompetens. I vår analys framgår det att digitalisering 2023 i högsta grad är en nyckelkompetens. Ofta förväntar sig arbetsgivare att nyanställda besitter god förmåga att hantera olika digitala system, alternativt har förutsättningarna för att snabbt kunna lära sig detta på arbetsplatsen.
En viktig aspekt av den digitala omställningen är att kompetensbehoven förändras i takt med digitaliseringens utveckling. Det innebär att även digitalisering kräver löpande kompetensutveckling. Studien visar att det ofta handlar om att anställda behöver löpande kompetenshöjningar via arbetsplatsen i stället för allmänt riktade utbildningsinsatser. Detta eftersom kompetenserna i hög grad är kopplade till personers roll och arbetsplatsens val av digitala verktyg. Löpande kompetenshöjning sätter inte bara krav på arbetsgivare att erbjuda kompetenshöjning utan även krav på individer att vara kontinuerligt mottaglig för ny kunskap. Om kunskapshöjningen avstannar finns det risk att individer tappar förutsättningen att hantera digitala verktyg.
2.1.4 Nordiska länder utformar sina digitaliseringsstrategier på liknande sätt
Studien visar på likheter i hur de nordiska nationella strategierna är utformade sett till kompetensutveckling, där stor vikt läggs på att digitalisering är och kommer förbli en nyckelkompetens. I Danmark, Finland, Sverige och Norge är det även uttalat att befolkningen kontinuerligt behöver kompetensutvecklas inom digitalisering, vilket vi tolkar som att det livslånga lärandet i relation till digitalisering är prioriterat. Exempelvis finns skrivningar om att digitalisering måste genomsyra hela utbildningsystemet. Studien visar att prioriteringen är nära ansluten till aspekten om att individer behöver goda förutsättningar för att vara mottaglig för ny kunskap, eftersom nya digitala verktyg ofta uppkommer. Exempel på nya digitala verktyg är exempelvis online-plattformar för hälso- och sjukvården samt digitala identifieringsverktyg.
2.1.5 Matchning en förutsättning för att kunna bemöta framtidens kompetensbehov
För att möta de framtida kompetensbehoven är framgångsrik matchning av kompetens viktig. Framgångsrik matchning säkerställer att arbetskraften är rätt rustad för att möta de skiftande behoven på en snabbt föränderlig arbetsmarknad. Genom att koppla samman utbildning och kompetenser med de faktiska behoven som företag och organisationer har kan samhället uppnå en mer effektiv och anpassningsbar arbetskraft. Data från Cedefop visar att de nordiska ländernas grad av kompetensmatchning ligger nära det europeiska genomsnittet (Figur 1). Finland och Danmark presterar över genomsnittet och rankas som elfte och tolfte bäst i Europa när det kommer till kompetensmatchning. Norge ligger på femtonde plats, medan Sverige befinner sig på artonde och Island på nittonde plats.