Sukupuolten välinen tasapaino mediamaailmassa on ”Uusi pohjoismainen malli tasa-arvon lisäämiseksi pohjoismaisessa mediateollisuudessa” -hankkeen tavoitteena. Pohjoismaiden tasa-arvorahasto myönsi hankkeelle rahoitusta vuonna 2020. Kolmen vuoden aikana kerätään hyviä esimerkkejä ja kehitetään uusia ehdotuksia työ- ja johtamismenetelmiksi. Hankkeeseen osallistuu ammattiliittoja, toimittajakoulutusta tarjoavia yliopistoja ja Tanskan, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Suomen medioita.
− Hankkeen aikana olemme keränneet ja jakaneet hyviä ideoita siitä, kuinka meidän tulee vastata toimitusten kohtaamiin haasteisiin kaikkialla Pohjoismaissa, sanoo Marion Hannerup, joka johtaa hanketta yhdessä Gitte Rabølin kanssa.
Heillä molemmilla on pitkäaikainen työkokemus media- ja viestintäalan huippujohtajina ja nykyään he työskentelevät itsenäisinä neuvonantajina.
Miesten valta-asema – demokratiaongelma
Hanke haluaa tuoda esille ja haastaa miesten valta-aseman sekä mediasisällössä että mediaorganisaatioissa Pohjoismaissa. Se, että naisille ei anneta yhtä paljon tilaa kuin miehille, on demokratiaongelma, sanoo Marion Hannerup ja Gitte Rabøl.
−On kyse siitä, kuka saa puhua ja miten, sekä siitä, kuka on johtoasemassa. Sukupuolten välisen tasapainon on oltava parempi miespuolisten ja naispuolisten asiantuntijalähteiden ja johtotehtävissä olevien välillä, sanoo Gitte Rabøl.
Hän näkee, että vanhat perinteet ovat ominaisia media-alalle, missä tunnustusta ovat saaneet ensisijaisesti miesten kyvyt ja missä miehet, tietoisesti tai tiedostamattaan, ovat pitäneet toistensa puolia. Yhdessä media-alan epäselvien urapolkujen kanssa on tämä johtanut siihen, että naisten on ollut vaikeampaa päästä korkeimpiin tehtäviin.
Jotkut maat ovat askeleen edellä
Gitte Rabøl ja Marion Hannerup katsovat, että pohjoismaiden media-alat ovat edenneet eri tavalla työssään tehdä näkyväksi ja haastaa miesten valta-asema.
− Tanskassa ollaan itse asiassa vasta nyt alettu näkemään reaktioita, mikäli tv-ohjelmien paneeleissa on osallistujina ollut vain miehiä. Tätä keskustelua on käyty muissa pohjoismaissa jo pitkään, sanoo Gitte Rabøl.
Hän toivoo, että heidän hankkeessa kehittämästään työmenetelmästä on konkreettista hyötyä eri media-alan toimijoille, ja että hanke onnistuu innostamaan osoittamalla myönteisiin aloitteisiin.
− Esimerkiksi Islannin yliopistossa järjestetään joka vuosi monimuotoisuusviikko. Ehkä jotain vastaavaa voitaisiin tehdä muissakin Pohjoismaiden toimittajakoulutuksissa, sanoo Marion Hannerup.
Hän on vakuuttunut siitä, että eri pohjoismaisilla media-alan toimijoilla on toisiltaan paljon opittavaa, hän uskoo myös, että pohjoismainen yhteistyö saattaa nopeuttaa tasa-arvotyön kautta tapahtuvaa muutostahtia.
− Pohjoismaissa on yhteisöllisyyttä ja me olemme kiinnostuneita siitä, miten muissa maissa työskennellään. Samalla myös vertailemme itseämme toisiin eikä kukaan halua olla huonoin. Kilpailemme siitä, kuka on luokan paras ja se on voima, joka vie meitä eteenpäin, hän sanoo.
Monimuotoisuus lisää laatua
Marion Hannerup näkee, että sukupuolten välisen tasapainon tavoittelu koskee sekä oikeudenmukaisuutta että medioiden laatua.
− Olemme vakuuttuneita siitä, että monimuotoisuus nostaa sekä toimituksellista laatua että demokraattista keskustelua. Meillä ei ole varaa olla priorisoimatta tätä, hän sanoo.