Unga – likheter och skillnader i levnadsvillkor
Att leva med låg ekonomisk standard påverkar ungas levnadsvillkor negativt, med risk för sämre fysisk och psykisk hälsa, trångboddhet, sämre studieresultat och ökad risk för arbetslöshet (Forte 2018; UNICEF 2016). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) visar att det finns stora skillnader i ungas ekonomiska levnadsvillkor. Unga som är utrikes födda eller som har någon funktionsnedsättning har betydligt sämre ekonomiska levnadsvillkor än andra unga. Det handlar om allt från att klara löpande utgifter för mat, hyra och räkningar till att etablera sig på arbetsmarknaden.
Rapporten visar att var fjärde ung i åldern 20–24 år levde med låg ekonomisk standard år 2019. För utrikes födda är andelen ännu högre, 40 procent jämfört med 22 procent bland inrikes födda. Det är också betydligt vanligare att utrikes födda unga får ekonomiskt bistånd. En oroande utveckling i Sverige är det ökande antalet unga som har skulder hos Kronofogden och som ansökt om skuldsanering, samt antalet unga som hotas av vräkning och som blir vräkta (Thornström & Hellsing, 2022).
Utrikes födda, personer med funktionsnedsättningar och LGBTI-personer har svårare levnadsvillkor
Unga är en heterogen grupp och det finns stora skillnader inom gruppen. Unga som tillhör minoriteter, till exempel unga som är utrikes födda, har funktionsnedsättningar och unga LGBTI-personer, har svårare levnadsvillkor än unga som tillhör majoritetsbefolkningen. I rapporten Ung idag 2022: Ungas försörjning och ekonomiska levnadsvillkor presenteras resultat utifrån den nationella ungdomsenkäten i Sverige, som går ut till unga i åldersgruppen 16–25 år vart tredje år. Den senaste undersökningen genomfördes våren 2021, då enkäter skickades ut till ett obundet slumpmässigt urval av 12 000 unga. Resultaten är generaliserbara till gruppen unga i stort (Thornström & Hellsing, 2022) och några av resultaten är:
22,4 procent av de unga uppger att de är missnöjda med sin ekonomi, andelen har inte förändrats jämfört med 2018. Andelen är högre bland tjejer än bland killar, bland unga i åldrarna 20–25 år, bland utrikes födda unga samt bland unga med funktionsnedsättning.
48,2 procent av de unga uppger hade fått ekonomisk hjälp av föräldrar eller närstående någon gång under det senaste året. Andelen är högre bland utrikes födda unga, samt bland unga med funktionsnedsättning. Omkring tre av tio bland utrikes födda unga eller unga med funktionsnedsättning har fått ekonomisk hjälp av föräldrar eller närstående flera gånger under det senaste året.
6 procent uppger att de inte har möjlighet att få ekonomisk hjälp av föräldrar eller närstående. Andelen är högre bland utrikes födda unga.