Metod
Denna intervjustudie har genomförts i fyra steg: design och urval för studien, datainsamling, analys, och rapportering.
Studien omfattar inspelade digitala videointervjuer med medverkande från projekt som erhållit stöd från Nordisk kulturfond, Nordisk kulturkontakt eller båda bidragsgivarna. I intervjustudien ingår intervjuer med såväl projektledare och administratörer som medverkande kulturutövare. Ansvariga för programmen på Nordisk kulturfond och Nordisk kulturkontakt har även intervjuats.
Totalt har 20 intervjuer genomförts under perioden september 2023 till januari 2024.
För Nordisk kulturfond var 590 projekt och för Nordisk kulturkontakt var 378 projekt aktuella för urvalet. För att minska urvalsramen för intervjuerna och det uttag av projektansökningar och kontaktinformation som respektive bidragsorganisation behövde ta fram gjordes ett stratifierat urval om 50 projekt per bidragsgivande organisation med 10 projekt per år för perioden 2018–2022. Fördelningen av den huvudsökandes land per projekt i detta urval speglar fördelningen för samtliga projekt under perioden för respektive bidragsgivande organisation.
För Nordisk kulturkontakt kontaktades representanter för 26 beviljade projekt, varav det var möjligt att genomföra nio intervjuer med tio deltagare från 8 projekt. För Nordisk kulturfond kontaktades 23 representanter från 17 olika projekt, varav det var möjligt att genomföra intervjuer med nio personer från totalt 6 projekt. Ett flertal av de intervjuade har erfarenhet av att söka (och få) pengar från båda bidragsgivarna, antingen för det aktuella projektet eller vid ett tidigare eller senare tillfälle än det projekt som intervjun i huvudsak handlade om.
Flertalet projektrepresentanter visade intresse för att delta i studien men hade svårt att planera in en passande intervjutid. Den större delen av bortfallet beror på att vi inte har fått kontakt med någon representant för projektet.
Vi har genom vårt urval kunnat täcka in både större och mindre aktörer som projektledare samt personer som varit initiativtagare och projektledare för projekt såväl som personer som medverkat i egenskap av kulturutövare. I vissa fall har flera personer från samma projekt intervjuats, för att få perspektiv från medverkande från olika länder. På så sätt kunde vi fånga gränsöverskridande erfarenheter inom projekten. De intervjuade i urvalet representerar alla nordiska länder samt de självstyrande nordiska områdena Färöarna och Grönland. Sammantaget omfattar projekten samarbeten med samtliga nordiska länder och de självstyrande nordiska områdena Färöarna, Grönland och Åland.
Datainsamlingen genomfördes genom tematiska intervjuer på de skandinaviska språken eller på engelska. De övergripande teman som behandlades var följande: etablerandet av samarbeten för projektansökan, att söka och få bidragsmedel från organisationerna, att arbeta tillsammans i projektet, att utveckla och uttrycka det estetiska innehållet i projektet, den nordiska dimensionen, kopplingen mellan karriär och bidragsgivning, rapportering av resultat från projekt, och utmaningar och möjligheter kopplat till projektet och bidragsgivningen. För intervjufrågor se bilaga 2 och bilaga 3. Samtliga intervjuer varade i ungefär en timme.
Analysen bygger på det transkriberade materialet från intervjuerna. Utifrån undersökningens fokus identifierades bärande teman och resonemang i intervjuerna. Dessa teman och resonemang sammanställdes och likheter och skillnader mellan intervjuerna identifierades. Vi har konstruerat den följande rapporteringen av analysen efter de bärande teman som vi identifierat i materialet med fokus på förutsättningarna för nordisk samverkan och utbyten inom kultursektorn.
Disposition
Denna inledning har gett en bakgrund till undersökningen, inklusive en kort översikt av Nordisk kulturfond och Nordisk kulturkontakt, och syftet med studien. Metodavsnittet har presenterat studiens design och urval, intervjuansats och genomförande, samt analysens övergripande utformning. Utifrån intervjuerna kommer en analys av kultursamarbetet kopplat till nordisk bidragsgivning att följa i tre delar.
I kapitel två presenteras en genomgång av övergripande mönster för projekt som sökt och erhållit bidrag från bidragsgivarna samt en beskrivning av projektens teman och de aktörer som medverkar.
I kapitel tre och fyra fokuserar vi sedan på de resultat från intervjuerna som särskilt handlar om upplevelser av att söka och erhålla nordiska bidrag, villkoren för kulturskapande, samt informanternas personliga upplevelser och förslag efter att ha fått bidrag.
I det sista analyskapitlet, kapitel fem, fokuserar vi på den nordiska dimensionens betydelse för dessa kulturprojekt.
Avslutningsvis kommer en diskussion att belysa hinder och möjligheter för kulturutbyte i samband med nordisk bidragsgivning samt presentera några uppslag för vidare diskussion kring nordisk bidragsgivning till kulturen.